Управління технологічними процесами та критерії їх оцінки на етапах виконання лабораторних досліджень - Зябліцев, С. В.; Ларін, О. С.; Новосельська, В. В.; Дашук, Т. І.; Гаврюшенко, Л. В.; Чернобривцев, О. П. (Clinical Endocrinology and Endocrine Surgery, 2015)
Розробка та впровадження нових графічних інструментів і комп’ютерних технологій для управління якістю роботи медичної лабораторій є важливим аспектом розвитку аналітичного процесу. Підґрунтям цього процесу є впровадження єдиного інтегрованого комп’ютеризованого підходу – лабораторних інформаційних систем (ЛІС). Матеріали та методи. ЛІС «УРАН» версії 2 розроблено колективом авторів у період 2002-2006 рр. як мережеву, і вона використовувала клієнтсерверну модель доступу до інформації. Нині проводиться оновлення програми «УРАН» до версії 3. Ця версія розробляється у середовищі Embarcadero Delphi 2010 із використанням FastReport® 4 VCL, DevExpress VCL Controls (build 50), FibPlus 6.9.9 (прямий доступ до InterBase і Firebird). Як СУБД використовується Firebird 2.1. Результати та обговорення. Розподіл помилок за лабораторними етапами у період, коли ЛІС ще не використовувалася, було таким: преаналітічний етап – 57%, аналітичний – 11%, постаналітічний – 32%. На преаналітічному етапі це були помилки у процедурі забирання крові з вени і помилкове обрання консерванту/антикоагулянту (25%), пропуск або заміна аналітів у заявці (22%), помилки в паспортній частині направлення (20%), помилки у розподіленні матеріалу на дослідження (12%), порушення режимів зберігання (9%), порушення вимог до транспортування крові (9%), інші (3%). На аналітичному етапі – неприйнятні результати (31%), помилки у виконанні процедур контролю якості (25%), помилки у проведенні контрольних вимірів (19%), ізольовані помилки окремих блоків приладів (12%), недостатня специфічність методу (8%), інші (5%). На постаналітичному етапі – помилки ручного та перенесення даних між лабораторними журналами та аналізаторами (33%) і даних із лабораторних журналів на бланк результатів (27%), помилки в обчисленнях і перерахунках (11%), невірна інтерпретація даних (10%), присвоєння результату іншому пацієнту або втрата результату (9%), неінформативне наведення даних (5%), затримка видачі результату (3%), інші (2%). Головне досягнення від використання ЛІС – точність інформації. Якщо раніше за умов ручної роботі з інформацією допускалося 13% помилок, то у роботі з ЛІС кількість помилок зменшується – 3%.