Скринінг субклінічного синдрому Кушинга у пацієнтів з артеріальною гіпертензією - Третяк, О. Е.; Черенько, С. М. (Clinical Endocrinology and Endocrine Surgery, 2018)
Мета дослідження – визначення поширеності субклінічного синдрому Кушинга (СК) серед пацієнтів з артеріальною гіпертензією (АГ) і діагностичної цінності клініко-лабораторних показників, які використовуються для діагностики субклінічного СК. Об'єкт і методи дослідження. В групу скринінгу СК включено 140 осіб з АГ, з них 84 жінки (59,9%) і 56 чоловіків (40,1%). Медіана віку пацієнтів становила 48,6 року, тривалість АГ – 8,5 року. Згідно затвердженого алгоритму на 1 етапі скринінгу всім пацієнтам виконано визначення кортизолу на тлі нічної дексаметазонової проби, з пороговим значенням 1,8 мкг/дл. На 2 етапі виконані аналізи добової екскреції вільного кортизолу і рівня АКТГ вранці. Результати і обговорення. В результаті скринінгу СК серед пацієнтів з АГ субклінічний СК підтверджений у 8 пацієнтів (5,7%). Переважаючим варіантом субклінічного синдрому Кушинга є двобічні (4 з 8, вузлова гіперплазія) і однобічні (3 з 8, аденоми) утворення надниркових залоз, кортикотропінома гіпофіза виявлена у 1 пацієнта. При порівнянні групи пацієнтів з АГ із пацієнтами з АГ на тлі СК достовірних відмінностей у тривалості захворювання, наявності метаболічних ускладнень і рівня добової екскреції кортизолу не виявлено. Найбільш інформативним діагностичним тестом є нічна дексаметазонова проба з пороговим значенням СОР (cut-off point) 2,04 мкг/дл. Рівень АКТГ крові є другим за значимістю лабораторним тестом з пороговим значенням СОР (cut-off point) 8,5 пг/мл. У половині випадків прихованої гіперкортизолемії, встановленої при скринінгу пацієнтів з АГ, поряд з автономною секрецією кортизолу підтверджений первинний гіперальдостеронізм. Для оптимізації діагностики пацієнтів груп ризику потрібна розробка інтегрованої моделі, яка включає анамнестичні, клінічні і лабораторні показники.