Особливості експресії цикліну D1 у пухлинах щитоподібної залози фолікулярного походження - Гузь, О. О. (Clinical Endocrinology and Endocrine Surgery, 2015)
Гетерогенність пухлин щитоподібної залози (ЩЗ) фолікулярного походження обумовлює певні диференційно-діагностичні труднощі як під час цитологічного аналізу аспірату, так і під час остаточного патогістологічного дослідження. Наразі інтенсивно вивчається роль різних діаг остичних/прогностичних маркерів у діагностиці пухлин ЩЗ. Нормальні клітини фолікулярного епітелію ЩЗ не експресують циклін D1, тоді як у злоякісних його експресію зареєстровано у 60-70% випадків. Мета роботи – визначити експресію цикліну D1 у пухлинах ЩЗ фолікулярного походження. Матеріали та методи. Матеріалом для дослід ження були гістологічні препарати пухлин ЩЗ 28 пацієнтів із доброякісними та злоякісними новоутвореннями ЩЗ у період 2011-2012 рр. Середній вік хворих складав 42,8±3,9 року (від 28 до 75 років). За результатами остаточного патогістологічного дослідження пухлини ЩЗ розподілено на 3 групи: доброякісні (10 випадків, 35,7%), злоякісні (10 випадків, 35,7%) і ФП НПЗ (8 випадків, 28,6%). Групу доброякісних пухлин склали АФА (6 випадків, 60,0%) і ГТП (4 випадків, 40,0%), групу злоякісних – ФР (4 випадки, 40,0%) і ФВ ПР (6 випадків, 60,0%). Імуногістохімічне дослідження проведено з використанням стандартного стрептавідин-біотин-пероксидазного методу із застосуванням моноклональних антитіл за рекомендованою методикою. Реакцію оцінювали напівкількісним методом. Результати та обговорення. Імуноекспресію цикліну D1 виявлено в усіх пухлинах ЩЗ різного ступеня злоякісності, але інтенсивність її різнилась. У доброякісних пухлинах експресія цикліну D1 була слабкою (30%), а у злоякісних – перевищувала 90%, у ФП НПЗ визначалась у половині випадків. Висновки. Отримані результати продемонстрували, що експресія цикліну D1 може мати прогностичне значення у вивченні біологічної поведінки злоякісних новоутворень ЩЗ.