Профілактика порушень гемодинаміки під час лапароскопічної адреналектомії у пацієнтів після рентгенендоваскулярної селективної електрокоагуляційної оклюзії судин наднирників - Skums, A. V.; Mazur, A. P.; Kondratyuk, V. A.; Symonov, O. M.; Gurin, P. V. (Clinical Endocrinology and Endocrine Surgery, 2019)
Мета роботи — оцінити ефективність використання рентгенендоваскулярної селективної електрокоагуляційної оклюзії судин наднирників як методу профілактики порушень гемодинаміки під час лапароскопічної адреналектомії. Матеріали та методи. Для оцінки ефективності періопераційної схеми лікування проведено ретроспективний аналіз даних 66 пацієнтів з феохромоцитомою, яким виконано адреналектомію за період з 2008 по 2018 рр. Для порівняльного аналізу пацієнтів розподілили на 2 групи: I група — 36 хворих, яким за 24 год до лапароскопічної адреналектомії (ЛА) виконали рентгенедоваскулярну селективну електрокоагуляційну оклюзію (РЕВСЕО) судин наднирників, II група — 30 пацієнтів, яким виконана тільки ЛА. Використовували такі показники: середня тривалість операції, об’єм крововтрати, параметри гемодинаміки, рівень метанефрину у сечі, частота післяопераційних ускладнень. Результати та обговорення. Істотних відмінностей між пацієнтами обох груп за віком, статтю, локалізацією та розміром пухлини не було. Показники об’єму інтраопераційної кровотечі у I та II групах — 50 ± 5,78 мл проти 105,48 ± 84,41 мл (p < 0,00001). Під час госпіталізації середні показники рівня метанефрину у сечі у хворих I та II груп практично не відрізнялися — 1163,54 ± 931,5 мкг/24 год (153,0—4011,0 мкг/24 год) та 1097,69 ± 903,28 мкг/24 год (146,5—3350 мкг/24 год) відповідно (р = 0,254). Проте через 24 год після виконання РЕВСЕО судин наднирників середній показник рівня метанефрину у сечі у пацієнтів I групи істотно зменшився та становив 315,64 ± 111,51 мкг/24 год (108—614,51 мкг/24 год, р = 0,00001). Тривалість операції у I та II групах була майже однаковою (110,8 ± 44,88 хв проти 113,3 ± 55,42 хв, p = 0,515). Нестабільність гемодинаміки спостерігалась лише у 5 (16,6 %) пацієнтів у ІI групі. Післяопераційні ускладнення зареєстрували у 4 (13,3 %) пацієнтів ІІ групи та в одного (2,8 %) хворого І групи. Летальних випадків в обох групах не було. Висновки. Використання РЕВСЕО судин наднирників у комплексному хірургічному лікуванні феохромоцитоми є перспективним напрямом профілактики інтраопераційних порушень гемодинаміки та кровотечі.