Особливості перебігу доброякісних захворювань матки у жінок репродуктивного віку з метаболічним синдромом - Яроцький, М. Є.; Дем’яненко, Л. В.; Дорогая, О. П. (Clinical Endocrinology and Endocrine Surgery, 2016)
Мета роботи – виявити особливості перебігу доброякісних захворювань матки (ДЗМ) у жінок репродуктивного віку з метаболічним синдромом (МС) для оптимізації діагностики, лікування та профілактики вказаної патології в майбутньому. Матеріали та методи. На першому етапі ретроспективним аналізом було охоплено 382 пацієнтки репродуктивного віку з ДЗМ. Надалі проспективним обстеженням були охоплені 130 жінок з ДЗМ і МС та без МС, до контрольної групи увійшли 50 соматично здорових жінок з нормальною менструальною та репродуктивною функціями. Вивчено анамнез, характер перенесених запальних захворювань геніталій, тривалість безплідного періоду, ретельно вивчалися дані соціально-економічного статусу, соматичного, гінекологічного, акушерського, інфектологічного анамнезу. Усім жінкам проведено повне клініко-лабораторне обстеження. Особливу увагу звертали на попередні оперативні втручання. Антропометричні дослідження було виконано в усіх обстежуваних (вимірювання зросту, маси тіла, обводу талії та стегон). Для оцінки маси тіла був використаний індекс маси тіла (ІМТ), вимірювався артеріальний тиск (АТ). Метаболічний синдром встановлювали за «зведеними» критеріями ВООЗ (1999) і IDF (2009) з урахуванням вікових рівнів ліпідів і АТ. Результати та обговорення. Аналізуючи дані щодо клінічної характеристики обстежених жінок, слід зазначити, що пацієнтки основної групи в цілому не відрізнялись від жінок контрольної. Тому надалі ми обстежували жінок як основної, так і контрольної груп спеціальними лабораторними та інструментальними методами, враховуючи репрезентативність даних груп. Аналіз поширеності куріння виявив переважання жінок, які курять (40,3 і 39,7% проти 18,0%). Висока питома частка жінок, які курять, серед жінок з порушенням менструальної функції та лейоміомою матки може свідчити про негативний вплив куріння на синтез гормонів яєчниками. Аналіз поширеності несприятливих екологічних умов у обстежених жінок показав, що третина з них проживають в зонах екологічного забруднення. Отримані нами дані виявили, що у пацієнток основної групи превалювали клінічні ознаки естрогенної домінантності. Так, для переважної більшості пацієнток характерними були такі симптоми, як головний біль (29 (40,3%), 43 (55,1%) відповідно у І та ІІ групах проти 3 (6,0%) у здорових жінок відповідного віку, р <0,05), часті зміни настрою (70,8%, 76,9% відповідно у І та ІІ групах проти 4,0% у здорових жінок, р<0,05), втомлюваність (73,6%, 70,5%, та 8,0% у здорових жінок, р<0,05). Висновки. У жінок з ДЗМ і МС достовірно частіше спостерігались запалення придатків матки, суттєво переважала кількість абортів у цілому, особливо одного аборту, значно меншою (в 3,2 раза) була кількість пологів порівняно з контрольною групою. Незважаючи на молодий вік пацієнток (медіана 33 роки), екстрагенітальну патологію мали більше половини жінок контрольної групи та 76,7% жінок з ДЗМ і МС, при цьому характер екстрагенітальної патології достовірно не відрізнявся в досліджуваних групах. Питома вага жінок, які задоволені власною самореалізацією, була достовірно нижче при ДЗМ та МС. Аналіз поширеності несприятливих екологічних умов показав, що третина обстежених жінок проживають у зонах екологічного забруднення. Для жінок з ДЗМ та МС характерне подовження менструального циклу та тривалості кров’яних виділень при нормальному об’ємі крововтрат. Усім жінкам з ДЗМ притаманні симптоми відносної естрогенної домінантності, найпоширенішими з яких є мастодинія та масталгія, а також клінічні прояви передменструальних розладів.